# Zdrojový kód wiki 04 Lokalizace dalšího stoupáku

Naposledy upravil David Brazda 08.07.2021 17:48
Export
Office Formats
Export do PDF
Other Formats

Select the pages to export:

select all/ none

Legend:
  Created Page
  Modified Extension Page
  Clean Extension Page

Export do HTML

Hide last authors

author | version | line-number | content
--- | --- | --- | ---
| 84.1 | 1 | {{toc/}}
|  | 2 |
| 95.1 | 3 | = Úvod =
|  | 4 |
| 152.1 | 5 | Sekce pokrývá [[lokalizaci>>WebHome||anchor="lokalizace"]] dalšího stoupáku (tzn. kde bude další stoupák nebo aktivní oblast a proč, jak poznat tyhle místa)
| 84.1 | 6 |
| 140.1 | 7 | V separátní stránce je pak popsáno jemné [[dohledávání stoupáku v aktivní oblasti>>doc:Tipy a triky.045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti.WebHome]].
| 90.1 | 8 |
| 139.1 | 9 | Informace o samotném vzniku stoupáku je v [[05 Teorie vzniku stoupaku>>Tipy a triky.30 Teorie.Teorie vzniku stoupaku.WebHome]]
| 100.1 | 10 |
| 119.1 | 11 | = {{id name="lokalizace"/}}Lokalizace stoupáků =
| 84.1 | 12 |
| 164.1 | 13 | * ve větru se stoupáky řadí do řad (ať už je oblačna - kumulostrády nebo bezoblačná). Dobrou volbou je pro další stoupák mířit po/proti větru. Případně pak kolmo na vítr pro napojení na další stoupavou řadu.
|  | 14 |
| 84.1 | 15 | (((
|  | 16 | * představit si je jako obrácenou **korunu stromů** nebo kořeny, níže jsou četnější a slabší, výše se spojují do silnějších větví až se nakonec spojí v silný kmen (např. pod mrakem)
| 145.1 | 17 | * struktura té koruny je daná [[charakterem dne>>doc:Tipy a triky.03 Zachycení a profil dne.WebHome||anchor="profildne"]], někdy jsou stoupáky tenké a úzké a četné a spojují se do silnějších větví až výše. Někdy jsou už odspoda. **Představ si vnitřním zrakem tvar té koruny** během letu podle indicií předchozích stoupáků a pracuj s ní.
| 84.1 | 18 | )))
|  | 19 |
|  | 20 | * (((
| 86.1 | 21 | nízko využívat jakékoliv slabé větvičky k udržení a k posunutí k silnější větvi
| 84.1 | 22 | )))
|  | 23 | * (((
| 154.1 | 24 | Podle profilu dne si určit hard-deck - výšku nad terénem(např. 700), od kdy brát všechno
| 84.1 | 25 | )))
| 146.1 | 26 |
|  | 27 | (((
|  | 28 | * pokud je oblačná, **všímat si životního cyklu kumulů** pro aktuální den, naladit se na jejich rytmus
|  | 29 | * všímat si délky termického cyklu (jak dlouho stoupák trvá, jak je dlouhá pauza). Velké mraky mohou indikovat delší cykly a větší pauzy. Menší chmurky indikují kratší cykly. Při kratších cyklech se vyplatí soustředit spíš na odtrhovky na zemi.
| 84.1 | 30 | )))
| 146.1 | 31 |
| 84.1 | 32 | * (((
|  | 33 | vnímat teplotu vzduchu
|  | 34 | )))
|  | 35 | * (((
| 90.1 | 36 | vizualizovat si stoupáky
| 84.1 | 37 | )))
|  | 38 | * (((
|  | 39 | vyhledávat vzorce dne, frekvence periody kumulů, jejich síla, inverze, střih větru atp.
|  | 40 | )))
|  | 41 | * (((
|  | 42 | řez stoupáku ve větru má tvar kapky s jádrem více upwind (po větru jsou více bubliny a turbulence)
|  | 43 | )))
|  | 44 | * (((
|  | 45 | silný střih větru ve výšce může stoupák zase rozbít na bubliny
|  | 46 | )))
|  | 47 | * (((
|  | 48 | při ztracení jádra při střihu větru hledat jádro **downwind**
|  | 49 | )))
|  | 50 | * (((
|  | 51 | snos stoupáku závisí na **změně** větru s výškou (vertikálním profilu větru) a odtrhovém profilu (odtrhové momentum). Pokud je např. určitou výšku konstantní síla větru, pak i skloněné stoupáky se rovnají, jak se momentum dočerpá.
|  | 52 | )))
| 156.1 | 53 | * Výška základny určuje jak budou stoupáky daleko od sebe. Při nižších dostupech jsou často blíže - díky tomu lze létat i v těchto podmínkách. A naopak vysoké dostupy = větší vzdálenost mezi stoupáky.
| 84.1 | 54 |
|  | 55 | == Typy stoupáků ==
|  | 56 |
|  | 57 | * (((
|  | 58 | vrchol kopce (triger je kopec)
|  | 59 | )))
|  | 60 | * (((
|  | 61 | polnohrankový (triger je hranka, rozrušený terén…)
|  | 62 | )))
|  | 63 | * (((
| 163.1 | 64 | konvergentní (zůžení terénu před odtrhovkou, trychtýře mezi kopce ve směru větru a malá hranka atp.)
| 84.1 | 65 | )))
|  | 66 | * (((
|  | 67 | závětrný
|  | 68 | )))
|  | 69 | * (((
| 125.1 | 70 | …
| 84.1 | 71 | )))
|  | 72 |
| 163.1 | 73 | (% class="wikigeneratedid" %)
|  | 74 | Pokud je vítr soustředit se na **odtrhovky po větru** zdroje. Při bezvětří se **soustředit spíš na zdroj**.
|  | 75 |
| 84.1 | 76 | == Odtrhovky ==
|  | 77 |
| 163.1 | 78 | Odtrhovky používat zejména když jsem nízko (polovina výšky cloudbase) nebo při bezoblačné. Jejich výběr se musí stát druhou přirozeností, aby fungovalo při stresovějších situacích (vyhnití nebo zachycení).
| 84.1 | 79 |
|  | 80 | * (((
|  | 81 | představit si stoupáky jako kapky vody (medu) stékající z nerovností stropu v páře (reliéf krajiny jako strop)
|  | 82 | )))
|  | 83 | * (((
|  | 84 | čím více se ten med nahřívá (např. závětrné plochy, více nasvícené plochy), tím má menší viskozitu, řídne - tzn. chce víc nahoru a nepotřebuje tak výrazné triggery - všímat si také sklonu vůči slunci a typu povrchu
|  | 85 | )))
|  | 86 | * (((
| 162.1 | 87 | I strom uprostřed pole jako rozrušení krajiny (cokoliv, co [[rozruší krajinu>>https://www.youtube.com/watch?v=nmrggFcxzuk&ab_channel=GonzaloPesquera]] v závislosti na okolním terénu - vždy přemýšlet relativně)
| 159.1 | 88 |
|  | 89 | (% style="text-align:center" %)
| 163.1 | 90 | [[[[image:1620051941162-562.png||queryString="width=612&height=341" alt="Rozrušení krajiny jako trigger stoupáku." height="341" width="612"]]>>attach:1620051941162-562.png]]
| 84.1 | 91 | )))
|  | 92 | * (((
|  | 93 | stín mraku jako odtrhová zóna (v řádu minut po zakrytí se trhá stoupák)
|  | 94 | )))
|  | 95 | * (((
|  | 96 | nahřátý vzduch chce nahoru, je vděčný za všechno, co mu tam pomůže (mrak, který nasává/odtrhuje bublinky v okolí)
|  | 97 | )))
|  | 98 | * (((
|  | 99 | představit si, že nahřátý vzduch chce nahoru je obklopený chladnejším, který chce dolu (když vznikne stín, studený se dostane dolů a trigeruje/vysune teplý nahoru)
|  | 100 | )))
|  | 101 | * (((
|  | 102 | představovat si tok větru jako kdyby v terénu tekla tím směrem voda. Kde budou peřeje? Kde bude zpětný proud? Kde bude klidná? Kde budou konvergence?
|  | 103 | )))
|  | 104 | * (((
|  | 105 | stoupák vzniká z plochy desítek fotbalových hřišť - přemýšlet ve větším měřítku a hledat synergická místa
|  | 106 | )))
|  | 107 | * (((
|  | 108 | pozdní odpoledne mohou nahřáté lesy pomoci i když termika končí nebo je lehce zacirováno
|  | 109 | )))
|  | 110 | * (((
|  | 111 | try to fly over as many potential collector/trigger combinations as possible. If you get even a consistent "zero" on my vario while low, stop and circle until a thermal "set" comes through (it s like set of waves - few small ones and then the big one is coming)
|  | 112 | )))
|  | 113 | * (((
|  | 114 | mokrá pole nebo jezera často deaktivují všechnu aktivitu ve svém okolí, obzvlášť ve směru po větru - stejné platí i pro zastíněná místa
|  | 115 | )))
|  | 116 | * (((
|  | 117 | triggers in flatlands can be quite small, just road on the downwind end of the field
|  | 118 | )))
|  | 119 | * (((
|  | 120 | trigger je i změna povrchu
|  | 121 | )))
|  | 122 | * (((
|  | 123 | čím větší vítr, tím víc promíchává vzduch, hledat kapsy (klidné vody)
|  | 124 | )))
| 149.1 | 125 | * (((
| 150.1 | 126 | stoupák** nemůže jít dolů -** pokud se plazí po povrchu, tak jakýkoliv svah dolů ho odtrhne. Dobrý trik pro roviny - např. nafoukávané město jako zdroj + po větru svah dolů.
| 149.1 | 127 | )))
| 155.1 | 128 | * (((
|  | 129 | pole s vyšší úrodou dokáže **aktivní stoupák pěkně kreslit **- z výšky lze vidět místa, kde se právě aktivní stoupák nachází
|  | 130 | )))
|  | 131 | * (((
| 157.1 | 132 | stejně tak místa, kde je hodně **položené úrody** (kruhy a jiné obrazce v obilí) - indikuje potenciální aktivní místo
| 155.1 | 133 | )))
| 84.1 | 134 |
| 93.1 | 135 | == Kvalita vzduchu ==
| 84.1 | 136 |
| 93.1 | 137 | Při low pressure days je vzduch více bublavý, méně viskózní, potřebuje menší triggery, chce jít nahoru. Stoupáky více u sebe a pulzy jsou častější.
|  | 138 |
|  | 139 | Při high pressure days je vzduch viskóznější, courá se po zemi a trhá se u výrazných triggerů a vrcholku
|  | 140 |
| 98.1 | 141 | == Odsazení ==
| 93.1 | 142 |
| 151.1 | 143 | Všimni si snosu stoupáku v dané výšce a ten si pak projektuj na další odtrhovky v závislosti na tvojí výšce (vznikne ti "**denní offset**" od odtrhovky) - - tzn. když fouká sever, stoupák mě vynesl do 1 km a ufouknul o 800 m jižně, pak stoupáky nejspíš budou +- v podobném úhlu tzn. podle toho v jaké výšce chci míjet odtrhovku odsadím se jižně o daný úhel, tzn. mám 500 metrů (chci ji míjet v 500 metrech), pak offsetuju 400 m. Představit si to v 3D prostoru a vidět vnitřním zrakem. Výše tak mohu chytnout široké stoupáky ze vzdálenejších odtrhovek. (všímat si i střihů větru a vlastností vzduchu v různých hladinách).
| 84.1 | 144 |
| 98.1 | 145 | === **Jak na to v praxi?** ===
| 84.1 | 146 |
| 129.1 | 147 | Při točení stoupáku průběžně identifikovat odtrhovku (Pozn: I u kumulů je dobré cvičení odhadovat si oblast, která stoupák živí.)
| 84.1 | 148 |
| 88.1 | 149 | Při točení se "podívat" virtuálně vytočeným kabelem dolů.
|  | 150 |
| 151.1 | 151 | Pomůže i [[aplikace pro 3D zobrazení při letu>>doc:Software.3D vizualizace během letu.WebHome]]
|  | 152 |
| 148.1 | 153 | Využívat **metodu [[curtain>>doc:Tipy a triky.045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti.WebHome||anchor="curtain"]] - **nadletět si místo protnutí po větru a vracet se k němu proti větru.
| 88.1 | 154 |
|  | 155 | Tip: možná šlo by pomoct i softwarově - viz [["offset" widget>>doc:Software.Nápady.WebHome||anchor="offsetwidget"]] pro xctrack.
|  | 156 |
| 101.1 | 157 | == Závětrná termika ==
|  | 158 |
| 164.1 | 159 | * platí pro dny s větrem
| 128.1 | 160 | * místa chráněná před větrem jako dobrý zdroj, např. toto místo při severni situaci v Annecy [[[[image:1609785750791-553.png||queryString="width=255&height=344" height="344" width="255"]]>>attach:1609785750791-553.png]]
| 147.1 | 161 | * před letem v takové oblasti se** zorientovat v prostoru** a v **toku vzduchové masy **v daném místě a mít ji potvrzenou indiciemi - např. když tě to tlačí na jednu stranu, je to dobrý indikátor a víš, jestli to odpovídá tvé představě o pohybu masy. Ověřovat si takto realitu. Při závětrné termice je zásadně důležité, aby odhad byl co nejvíce odpovídající skutečnosti.
| 101.1 | 162 |
| 98.1 | 163 | == Výběr linky ==
| 84.1 | 164 |
|  | 165 | * (((
| 173.1 | 166 | zvyšovat si linkou šanci na stoupání - ideálně aby protínala více odtrhovek (přes vesnici k lomu, ke kopci letím přes druhý menší kopec atp.
|  | 167 | )))
|  | 168 | * (((
|  | 169 | **frekventované** **silnice** jako odtrhovka - vzít to nad ní pokud ji mám po cestě a je nafukovanou ze strany (jezdící auta rozruší nafukovany vzduch a ten začne stoupat)
|  | 170 | )))
|  | 171 | * (((
| 150.1 | 172 | namísto po větru namířit to [[lehce crosswind>>https://youtu.be/-kw9IE64Krk?t=325]] = prozkoumání více aktivních oblastí = šance na potkání více stoupáků
| 130.1 | 173 | )))
|  | 174 | * (((
| 121.1 | 175 | představit si **odsazení** - u oblačné přímku od odtrhovku ke kumulu - pomůže vizualizovat stoupák
| 84.1 | 176 | )))
|  | 177 | * (((
| 173.1 | 178 | využívat **metodu curtain **(silnější jádra mají menší snos) = přiletět k místu předpokládaného stoupáku více downwind a pak otočit upwind a prozkoumat více jader až vybrat to nejsilnější
| 84.1 | 179 | )))
|  | 180 | * (((
|  | 181 | pokud je někde hřeben nebo podélná odtrhová hranka - vzít to podél ní
|  | 182 | )))
|  | 183 | * (((
|  | 184 | pokud mířím na kopec, vzít to tak abych projel kopec jako odtrhovou hranu, ale zároveň měl backup jeho leeside stoupák
|  | 185 | )))
|  | 186 | * (((
| 150.1 | 187 | linku vymýšlet nejpozději během stoupání
| 84.1 | 188 | )))
|  | 189 | * (((
|  | 190 | po výběru linky se k ní **commitovat** - věřit jí
|  | 191 | )))
|  | 192 | * (((
| 150.1 | 193 | výška jako nejcenější veličina
| 84.1 | 194 | )))
|  | 195 | * (((
| 92.1 | 196 | ve třetí třetině výšky země-cloudbase mužů být víc picky a zaměřit se na rychlost. Např. u kumulostrad delfínovat: zpomalit ve stoupání, zrychlit mezi nimi.
| 84.1 | 197 | )))
|  | 198 |
|  | 199 | * (((
|  | 200 | odtrhovky v rámci síly větru a rytmu dne (a dalsich atributů jako nadrženosti vzduchu po frontě, fáze dne atp.) si vnitřně oznámkovat podle **váhy. **Podle toho vybírát i linku, aby protla nejvíc odtrhovek s největší váhou. Případně, aby nějaká silná odtrhovka byla vždy v dosahu, kdyby náhodou aktuální mrak nefungoval - plán B .
|  | 201 | )))
|  | 202 |
|  | 203 | * (((
|  | 204 | Brát v potaz počasí v předchozích dnech - např. když dost pršelo, v počátku dne nebudou fungovat lesy, ale více sušší povrchy.
|  | 205 | )))
|  | 206 |
| 174.1 | 207 | * (((
|  | 208 | Lepší je být tam, kde bylo dlouho slunce a teď je stín, než tam, kde je teď chvíli slunce a byl dlouho stín.
|  | 209 | )))
|  | 210 |
| 98.1 | 211 | == Kumuly ==
| 84.1 | 212 |
| 92.1 | 213 | Stoupající vzduch při kondenzaci **dostane extra boost!** Při změně skupenství z plynného na kapalné vzniká teplo. Tato extra energie způsobuje mj. že kumul nasává okolní vzduch.
|  | 214 |
| 153.1 | 215 | Neustále monitorovat stav kumulů v okolí, kolem sebe a ve směru letu s předstihem někdy i desítek kilometrů a snažit si v hlavě utvářet obraz o aktuálním cyklu termického intervalu pro danou oblast.
| 92.1 | 216 |
| 127.1 | 217 | Tvary v závislosti na střihu větru.
|  | 218 |
| 128.1 | 219 | [[[[image:1611390921631-112.png||queryString="width=298&height=174" height="174" width="298"]]>>attach:1611390921631-112.png]]
| 127.1 | 220 |
| 165.1 | 221 | === Jak poznat aktivní mrak ===
|  | 222 |
|  | 223 | * pevně ohraničené hrany
|  | 224 | * tmavší vyklenutá základna
|  | 225 |
|  | 226 | [[Cvičení pro identifikaci mraků.>>doc:Tipy a triky.Ve stoupáku.WebHome||anchor="pojmenovavani"]]
|  | 227 |
|  | 228 | [[Timelapsy kumulů>>Meteo.Predpoveď-vs-Realita.Timelapsy kumulů.WebHome]]
|  | 229 |
| 168.1 | 230 | === Hříbek ===
| 166.1 | 231 |
|  | 232 | Na vrcholu stoupáku se často ze stoupavého proudu vytvoří "hříbek" či čepička. Často je to vidět u chmurek (ve tvaru kroužků) nebo vršku kumulu, který "bublá/vaří/květákovatí".
|  | 233 |
|  | 234 | (% style="text-align:center" %)
|  | 235 | [[[[image:1621617221358-373.png||queryString="width=370&height=426" height="426" width="370"]]>>attach:1621617221358-373.png]]
|  | 236 |
| 172.1 | 237 | == {{id name="kumulostrady"/}}Kumulostrády ==
| 113.1 | 238 |
|  | 239 | Vzdálenost mezi kumulostrádami je 2.5-3x výška KH, tzn. při 2km dostupech cca 6km. Na konci kumulostrády nejvíce nabrat a pak (pokud není zřejmá lepší varianta) otočit 90stupnu (=se snosem větru to bude cca 50-60stupnu).
|  | 240 |
| 172.1 | 241 | (% style="text-align:center" %)
|  | 242 | [[[[image:1622041153873-642.png||alt="Lokalizace stoupavých a klesavých proudů v kumulostrádách"]]>>attach:1622041153873-642.png]]
|  | 243 |
|  | 244 |
|  | 245 | (% style="text-align:center" %)
| 173.1 | 246 | [[[[image:1622041295220-867.png||queryString="width=556&height=344" alt="Subsidienční proudění v kumulostrádách" height="344" width="556"]]>>attach:1622041295220-867.png]]
| 172.1 | 247 |
| 116.1 | 248 | Pozn.: Díky silnějšímu větru budou stoupáky dole rozbité - tzn. zůstat co nejvíce nahoře.
| 113.1 | 249 |
|  | 250 | [[Jak poznat v předpovědi, že budou kumulostrády?>>doc:Meteo.WebHome||anchor="kumulostrady"]]
|  | 251 |
| 168.1 | 252 | === Hexagon theory ===
| 111.1 | 253 |
| 117.1 | 254 | Podle [[teorie>>https://xcmag.com/news/icaristics/]] se stoupavé proudy(potažmo kumuly) v bezvětší sdružují do hexagon vzorců o délce strany 6km. V těchto šestiúhelnících probíhá výměna vzduchu (jak při vaření hrnce s vodou jdou bubliny nahoru a nahrazuje je voda, která jde dolů). Cirkulující klesající vzduch je pak ve středu hexagonu. Při větru jsou downwind strany hexagonu prodlouženy.
| 111.1 | 255 |
| 112.1 | 256 | [[image:1609800032486-130.png||queryString="width=384&height=329" height="329" width="384"]]
| 111.1 | 257 |
|  | 258 | Praktické implikace:
|  | 259 |
|  | 260 | * Na konci kumulostrády 60stupňů do strany, do 6km bude začátek další
|  | 261 | * Blueholes(místa bez mraku) jsou středy hexagonu
|  | 262 |
| 112.1 | 263 | [[[[image:1609799592900-364.png||queryString="width=776&height=631" height="376" width="462"]]>>https://www.google.com/search?q=thermal%20hexagon%20theory&tbm=isch&safe=off&tbs=rimg:CUueXgx8fyHwYe7BwnBB4RPW&hl=cs&sa=X&ved=0CAIQrnZqFwoTCNinrM2qg-4CFQAAAAAdAAAAABAz&biw=1905&bih=969]]
| 111.1 | 264 |
| 141.1 | 265 | = Kam dál: =
| 96.1 | 266 |
| 144.1 | 267 | [[045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti>>Tipy a triky.045 Dohledávání stoupáku v aktivní oblasti.WebHome]]

PG Denik
XWiki Debian 12.9